Часопис має на меті створення платформи для фахового обговорення сучасних проблем методології та історії педагогіки, дидактики, теорії та практики виховання, управління освітою, соціальної педагогіки, методики викладання, освітніх інновацій у закладах дошкільної, загальної середньої, професійної, вищої та післядипломної освіти. У публікаціях досліджуються різні аспекти науково-освітнього простору України та закордоння, окремий розділ “Видатні постаті” присвячений висвітленню історичного минулого, важливих пам’ятних дат, діяльності неординарних особистостей педагогічної науки. ISSN 2706-7750 (друкована версія) E-ISSN 2664-9128 (онлайн версія)
Івано-Франківський інститут післядипломної педагогічної освіти, Прикарпатський національний університет імені Василя Стефаника
МИСТЕЦЬКІ ПРАКТИКИ ЯК СПОСІБ БОРОТЬБИ З ЕМОЦІЙНИМ ВИГОРАННЯМ У ПЕДАГОГІЧНИХ КОЛЕКТИВАХ
У статті розглянуто проблему емоційного вигорання педагогічних працівників закладів дошкільної освіти в умовах воєнного стану та зазначено доцільність застосування мистецьких практик як ефективного методу профілактики і подолання синдрому професійного вигорання. Обґрунтовано, що мистецькі практики сприяють зниженню рівня стресу, відновленню внутрішніх ресурсів, покращенню психоемоційного стану та формуванню сприятливого мікроклімату в педагогічному середовищі. Запропоновано практичні рекомендації щодо профілактики емоційного вигорання в умовах підвищеного психологічного навантаження.
ЦИФРОВІ ТА STEM-ІНСТРУМЕНТИ ЯК ФАКТОРИ ЗАЛУЧЕННЯ УЧНІВ ДО АКТИВНИХ ФОРМ ФІЗИЧНОЇ КУЛЬТУРИ
У статті здійснено теоретичне обґрунтування використання цифрових та STEM-інструментів як факторів залучення школярів середнього віку до активних форм фізичної культури. Актуальність дослідження зумовлена зниженням рівня рухової активності учнів, обмеженою ефективністю традиційних підходів у фізичному вихованні та зростанням ролі цифрового середовища у формуванні освітніх потреб сучасних школярів. Розкрито потенціал цифрових технологій (мобільних застосунків, фітнес-трекерів, VR/AR-середовищ) і STEM-інструментів (сенсорів, аналізу даних, проєктно-дослідницької діяльності) як засобів підвищення інтересу, індивідуалізації навчання та розвитку пізнавальної активності учнів. Теоретичні засади дослідження базуються на теорії самовизначення (Self-Determination Theory), концепції ситуаційного інтересу та теорії конективізму. Запропоновано теоретичну модель ТМР (технології – мотивація – рухова активність), яка поєднує технологічний, мотиваційний, поведінковий і контекстуальний блоки та пояснює механізм впливу цифрових і STEM-інструментів на формування внутрішньої мотивації до фізичної активності школярів. Зроблено висновок, що цифрові та STEM-технології за умови педагогічно доцільного впровадження здатні задовольняти базові психологічні потреби учнів (автономії, компетентності, співпраця), сприяти підвищенню залученості до уроків фізичної культури та розвитку рухової компетентності. Обґрунтовано необхідність подальших емпіричних досліджень ефективності запропонованої моделі в умовах закладів загальної середньої освіти.
ФОРМУВАННЯ ПРОФЕСІЙНОГО ІМІДЖУ МАЙБУТНІХ ФАХІВЦІВ У СФЕРІ «ЛЮДИНА – ЛЮДИНА» ЯК ВАЖЛИВА СКЛАДОВА ОСВІТНЬОГО ПРОЦЕСУ СУЧАСНИХ ЗАКЛАДІВ ВИЩОЇ ОСВІТИ
У статті розкрито актуальні аспекти формування професійного іміджу фахівців у сфері «людина – людина» як запоруки їх кар’єрного зростання та самореалізації у професійній діяльності. Обґрунтовано необхідність формування індивідуального професійного іміджу, починаючи зі студентських років. Визначено основні структурні компоненти професійного іміджу у майбутніх педагогів, медиків, юристів та основні етапи їх формування. Акцентується, що в освітньому процесі сучасних закладів вищої освіти необхідно забезпечити спеціальні педагогічні умови для формування професійного іміджу здобувачів освіти. Наведено досвід Івано-Франківського національного медичного університету в організації інноваційного освітнього проєкту «Я Фахівець» з метою опанування майбутніми і діючими фахівцями в сфері охорони здоров’я навичками індивідуального професійного позиціонування та формування особистого бренду.
РАННЄ ВИВЧЕННЯ АНГЛІЙСЬКОЇ МОВИ В ЗАКЛАДАХ ДОШКІЛЬНОЇ ОСВІТИ: ПЕРЕВАГИ, ВИКЛИКИ ТА ПЕРСПЕКТИВИ ВПРОВАДЖЕННЯ МІЖНАРОДНОГО ОСВІТНЬОГО ПРОЄКТУ «БІЛНГВАЛЬНЕ МАЙБУТНЄ. ДОШКІЛЬНА ОСВІТА»
У статті розкрито актуальність раннього вивчення англійської мови в закладах дошкільної освіти України в контексті впровадження міжнародного освітнього проєкту «Білінгвальне майбутнє. Дошкільна освіта». Проаналізовано переваги та виклики реалізації білінгвальної програми, спрямованої на формування іншомовної комунікативної компетентності дітей дошкільного віку. Окреслено особливості співпраці між Міжнародною організацією «Yellow House Education», Міністерством освіти і науки України, Українським інститутом дитинства та Громадською спілкою «Про Дитинство» у межах реалізації проєкту. Наголошено на значенні білінгвальної освіти як ефективного засобу розвитку когнітивних, мовленнєвих і соціокультурних навичок дітей та підготовки педагогів до роботи в умовах міжкультурної взаємодії.
СУЧАСНІ ТЕНДЕНЦІЇ ТА ТЕОРЕТИЧНІ АСПЕКТИ ОЦІНЮВАННЯ РЕЗУЛЬТАТІВ НАВЧАННЯ В НЕФОРМАЛЬНІЙ ОСВІТІ ДОРОСЛИХ
У статті розглянуто сучасні тенденції та теоретичні аспекти оцінювання результатів навчання у неформальній освіті дорослих. Проаналізовано вплив змін у педагогічній практиці, зокрема, переходу від класичної до мозаїчної культури навчання, технократизації освіти та зміни ролі викладача. Висвітлено різні філософії оцінювання: традиційну, інтерактивну та орієнтовану на здобувача освіти. Узагальнено основні функції та дидактичні принципи оцінювання та контролю знань здобувачів освіти. Розглянуто сучасні методи оцінювання та контролю знань, у т. ч. взаємооцінювання, самооцінювання та формувальне оцінювання. Стаття спрямована на покращення ефективності освітнього процесу в неформальній освіті дорослих.
ДІАЛОГІЧНИЙ ПІДХІД ВІДОМОЇ ОСВІТЯНКИ МАРІЇ КІЦЮК ДО ФОРМУВАННЯ МОВЛЕННЄВОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ УКРАЇНСЬКИХ ДІТЕЙ У ДІАСПОРІ
У статті розглянуто феномен української шкільної освіти у США як результат діяльності різних хвиль еміграції, спрямований на збереження національної ідентичності, мови та культури українців за океаном. Особливу увагу приділено постаті Марії Кіцюк – українсько-американської педагогині, громадської діячки, багаторічної директорки Школи українознавства у Йонкерсі (штат Нью-Йорк). На основі матеріалів діаспорної преси («Свобода», «Сурма», «Рідна школа») висвітлено її внесок у розвиток українознавчої освіти, педагогічні принципи та підходи до викладання мовно-літературних дисциплін. Проаналізовано основні методологічні засади наукового мислення Марії Кіцюк, зокрема, діалогічний підхід у формуванні мовленнєвої компетентності учнів українознавчих шкіл, орієнтацію на національно-патріотичне виховання, інтеграцію української культурної спадщини в навчальний процес та формування громадянської свідомості українських дітей. Метою дослідження є уведення постаті Марії Кіцюк у коло наукових студій з історії української освіти в діаспорі та осмислення її педагогічної спадщини в контексті сучасних освітніх практик.
МЕТОДИКА ВИКОРИСТАННЯ ІННОВАЦІЙНОГО СЕРВІСУ WORDWALL ДЛЯ ПІДВИЩЕННЯ ЯКОСТІ НАВЧАННЯ ІНФОРМАТИКИ
Стаття присвячена дослідженню інноваційних технологій навчання та їхнього впливу на якість освіти в умовах Нової української школи (НУШ). Аналізується необхідність зміни методів навчання та впровадження особистісно орієнтованого підходу, спрямованого на розвиток ключових вмінь ХХІ століття. Інноваційне навчання розглядається як особлива форма організації освітнього процесу, що забезпечує його ефективність. У центрі уваги дослідження – дидактичний потенціал хмарного сервісу Wordwall. Сервіс позиціонується як багатофункціональний інструмент для розробки інтерактивних завдань, який поєднує гейміфікацію, візуалізацію та активну взаємодію з навчальним контентом. Розглянуто практичне застосування Wordwall у різних формах роботи на уроці інформатики (індивідуальні, групові, ігрові, фронтальні). Для перевірки гіпотези про те, що інноваційні технології покращують якість освітніх послуг, було проведено педагогічний експеримент на уроках інформатики в 6 класі Калуського ліцею № 3. Уроки були присвячені темі «Алгоритми і програми» та передбачали активне використання інтерактивних вправ, створених у середовищі Wordwall. Результати вивчення засвідчили, що у групі, де застосовувалися інноваційні технології, рівень та якість знань учнів значно покращились. Зроблено висновок, що інноваційні технології є ефективним інструментом для підвищення пізнавальної активності та вдосконалення педагогічної майстерності вчителя.
ТЕОРЕТИКО-МЕТОДИЧНИЙ АСПЕКТ ПАТРІОТИЧНОГО ВИХОВАННЯ УЧНІВ НОВОЇ УКРАЇНСЬКОЇ ШКОЛИ
У статті окреслено теоретико-методичний аспект патріотичного виховання учнів Нової української школи. На основі аналізу наукових досліджень психолого-педагогічної теорії, нормативно-правових документів з даної проблематики автори запропонували інтерактивні форми і методи патріотичного виховання учнів НУШ у процесі виховної роботи. Здійснено теоретико-методичний аналіз наукових досліджень та нормативно-правових документів патріотичного виховання учнів НУШ. Виокремлено важливі аспекти патріотичного виховання молоді. Визначено виховну діяльність, спрямовану на виховання у здобувачів освіти громадянського обов’язку, почуття власної гідності, внутрішніх мотивів для саморозвитку, самостановлення. Запропоновано інтерактивні форми і методи патріотичного виховання учнів. Основними методами для учнів молодшого шкільного віку є мінідискусії, метод проєктів; акції милосердя, ігрові методики, творчі завдання та роботи; старших класів – участь у флешмобах, соціальних акціях, конкурсах; застосування сучасних комунікаційних засобів і цифрових технологій; демократичний діалог, колективні творчі справи, кіномистецтво; ігри ситуаційно-рольові, імітаційні, військово-патріотичні. Проведений аналіз наукових досліджень теоретико-методичного аспекту патріотичного виховання учнів Нової української школи свідчить, що для реалізації поставленої мети необхідно підібрати такі інтерактивні форми і методи роботи, які спрямували б на формування у молодого покоління національної свідомості та любові до України.
ІНТЕГРАЦІЯ МІЖПРЕДМЕТНИХ ЗВ’ЯЗКІВ НА УРОКАХ УКРАЇНСЬКОЇ ЛІТЕРАТУРИ ЯК ЗАСІБ РОЗВИТКУ КРИТИЧНОГО МИСЛЕННЯ
У статті розглянуто проблему інтеграції міжпредметних зв’язків на уроках української літератури як ефективного засобу розвитку критичного мислення здобувачів освіти. Акцентовано на актуальності розвитку критичного мислення в умовах сучасної школи відповідно до компетентнісного підходу, визначеного Державним стандартом базової середньої освіти. Проаналізовано теоретичні засади поняття “критичне мислення”; охарактеризовано потенціал української літератури як навчального предмета для його розвитку. Визначено методичні підходи до інтеграції української літератури з українською мовою, історією, мистецтвом, іноземними мовами тощо. Доведено, що міжпредметна інтеграція в контексті викладання української літератури створює сприятливі умови для розвитку критичного мислення, сприяє зростанню пізнавальної активності здобувачів освіти, формуванню міждисциплінарної культури мислення й усвідомленню особистісної відповідальності за прийняті рішення.
АКТИВІЗАЦІЯ ПІЗНАВАЛЬНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ ЗДОБУВАЧІВ ПЕДАГОГІЧНОЇ ТА ХОРЕОГРАФІЧНОЇ ОСВІТИ У ПРОЦЕСІ ВИВЧЕННЯ ДИСЦИПЛІН АНАТОМІЇ І ФІЗІОЛОГІЇ РУХУ
Статтю присвячено дослідженню педагогічних умов і технологій активізації пізнавальної діяльності здобувачів педагогічної та хореографічної освіти у процесі вивчення дисциплін анатомії й фізіології руху. Обґрунтовано значущість анатомо-фізіологічних знань для формування професійних компетентностей майбутніх фахівців рухової культури. Розкрито специфіку пізнавальної діяльності студентів цих спеціальностей, окреслено типові труднощі в поєднанні теоретичного змісту з руховою практикою. Проаналізовано потенціал інтерактивних, мультимедійних і міждисциплінарних технологій як засобів підвищення пізнавальної активності. Показано роль аналітичних, практико орієнтованих і дослідницьких форм роботи в розвитку самостійності, критичного мислення та здатності застосовувати знання у професійних ситуаціях. Наголошено, що активізація пізнавальної діяльності безпосередньо пов’язана з якістю практичної підготовки та рівнем готовності майбутніх фахівців до професійної діяльності. Зроблено висновок про необхідність цілеспрямованої педагогічної підтримки та методичного супроводу для забезпечення глибокого й осмисленого опанування дисциплін.
ІННОВАЦІЙНІ ПІДХОДИ ДО ЕКСПЕРТИЗИ ЯКОСТІ ОСВІТНЬОГО ПРОЦЕСУ В СУЧАСНИХ ЗАКЛАДАХ ОСВІТИ
Проблематика статті стосується актуального питання інноваційних підходів до експертизи якості освітнього процесу в сучасних закладах освіти. Проаналізовано поняття “якість освіти” відповідно до сучасних наукових орієнтирів. Розглянуто сучасні інноваційні підходи до експертизи якості освітнього процесу. Досліджено можливості застосування цифрових технологій, автоматизованих систем моніторингу, інструментів аналітики даних для підвищення об’єктивності оцінювання. Особливу увагу приділено перевагам інтерактивних форм зворотного зв’язку й персоналізованого аналізу освітніх результатів. Дано авторську дефініцію якості освітнього процесу. Розроблено модель оцінювання з метою покращення освітнього середовища шляхом зворотного зв’язку, його оптимізації й підвищення відповідності до сучасних вимог. Вона складається з чотирьох компонентів: адаптивного, динамічного, аналітичного, модульного. Розроблений механізм дозволяє здійснювати багатовимірний моніторинг освітніх результатів, оптимізувати процедури рефлексії, підтримуючи рішення на основі достовірних даних. Результати дослідження свідчать, що оновлення підходів до експертизи сприяє формуванню ефективних стратегій розвитку закладів освіти.
МОДЕРНІЗАЦІЯ ФАХОВОЇ ПЕРЕДВИЩОЇ ОСВІТИ: ВИКЛИКИ, ПРОБЛЕМИ ТА ПЕРСПЕКТИВИ
У статті розглядаються актуальні питання модернізації системи фахової передвищої освіти в умовах соціально-економічних трансформацій, цифровізації та зростання вимог до якості підготовки студентів. Наголошується, що фахова передвища освіта відіграє ключову роль у формуванні професійного потенціалу держави, забезпечуючи підготовку конкурентоспроможних кадрів для різних галузей економіки. Однак сучасні виклики — технологічні зміни, міграційні процеси, дефіцит педагогічних кадрів і необхідність гнучкого реагування на потреби ринку праці — зумовлюють потребу у глибокій модернізації освітнього процесу. Здійснено аналіз основних проблем розвитку закладів фахової передвищої освіти, серед яких недостатня інтеграція цифрових технологій у навчальний процес, обмежене фінансування та нерівномірний рівень матеріально-технічного забезпечення. Підкреслюється, що модернізація системи має спиратися на оновлення змісту освіти, упровадження інноваційних педагогічних технологій, розширення можливостей дуальної форми навчання та активну співпрацю з роботодавцями. Висвітлено ключові напрями реформування: орієнтація на компетентнісний підхід, розвиток цифрових освітніх платформ, підвищення кваліфікації педагогічних працівників, створення умов для академічної мобільності студентів і викладачів. Зазначено, що ефективність модернізації можлива лише за умови системного управління змінами, забезпечення якості освіти, соціального партнерства та державної підтримки закладів фахової передвищої освіти. Окрему увагу приділено перспективам розвитку, переходу до інтегрованих освітніх програм, створення регіональних освітніх кластерів, розширення міжнародної співпраці та впровадження практик безперервного професійного розвитку. Отже, модернізація фахової передвищої освіти має не лише технічний, а й гуманістичний вимір, спрямований на формування компетентного, відповідального, соціально активного фахівця нового покоління.
ДО ПРОБЛЕМИ УПРАВЛІННЯ СИСТЕМОЮ ДОШКІЛЬНОЇ ОСВІТИ
У статті здійснено аналіз теоретичних джерел щодо викликів у системі системі управління дошкільної освіти; обґрунтовано актуальність зазначеної проблеми; визначено фактори, які перешкоджають реформуванню системи управління освітою, а саме: надлишкова керованість системи; командно-адміністративний стиль управління; не завжди думки науковців і практиків ураховуються у прийнятті рішень у сфері реформування системи дошкільної освіти, низький рівень соціального захисту учасників освітнього процесу і соціального забезпечення педагогічних працівників; кадровий дефіцит ЗДО. Усе перелічене стало традиційним для управління системою дошкільної освіти, а окремі з викликів посилюються на тлі військової агресії з боку росії. Визначено шляхи підвищення ефективності управління системою дошкільної освіти.
STREAM-ОСВІТА ЯК ЗАСІБ ФОРМУВАННЯ ІНФОРМАЦІЙНО-ЦИФРОВОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ УЧНІВ ЗАКЛАДІВ ЗАГАЛЬНОЇ СЕРЕДНЬОЇ ОСВІТИ
У статті розкрито актуальність формування інформаційно-цифрової компетентності учнів закладів загальної середньої освіти в умовах цифровізації освітнього процесу та реалізації компетентнісного підходу. Проаналізовано сутність і структуру інформаційно-цифрової компетентності, а також нормативні вимоги до її формування відповідно до Державних стандартів загальної середньої освіти та концепції Нової української школи. Особливу увагу приділено STREAM-освіті як міждисциплінарному педагогічному підходу, що поєднує природничі науки, технології, інженерію, мистецтва, читання та письмо з математикою і створює умови для цілісного розвитку цифрових умінь учнів. Обґрунтовано педагогічні можливості STREAM-підходу у формуванні навичок роботи з інформацією, критичного мислення, цифрової комунікації та безпечної поведінки в цифровому середовищі. Наголошено на доцільності поєднання цифрових і традиційних форм навчання з метою підвищення ефективності освітнього процесу та збереження його гуманістичної спрямованості.
ГЛОБАЛІЗАЦІЙНІ ТЕНДЕНЦІЇ ТА ЇХ ВПЛИВ НА ПІДГОТОВКУ ВЧИТЕЛІВ ДО ІНКЛЮЗИВНОГО НАВЧАННЯ
Стаття присвячена комплексному аналізу глобалізаційних тенденцій та їхнього впливу на підготовку вчителів до інклюзивного навчання в сучасному освітньому просторі. Підкреслено, що глобалізація сприяє посиленню міжнародної взаємодії, уніфікації освітніх стандартів, швидкому поширенню інноваційних педагогічних практик і формуванню нових підходів до організації інклюзивного середовища. Окреслено ключові виклики, які виникають у процесі підготовки педагогів до інклюзивної роботи, а саме недостатня адаптованість освітніх програм до міжнародних стандартів, потреба в інтеграції міжкультурного компонента, низький рівень володіння сучасними цифровими інструментами та методиками підтримки різнорівневих учнів. Визначено, що глобальні тенденції висувають нові вимоги до педагогічних кадрів, зокрема, здатність працювати в умовах різноманіття, застосовувати міжнародно визнані підходи до оцінювання освітніх потреб, реалізовувати принципи універсального дизайну в навчанні та використовувати адаптивні технології. Особливу увагу приділено позитивним можливостям, які відкриває глобалізація для розвитку інклюзивної освіти, серед яких доступ до сучасних досліджень, міжнародних проєктів, цифрових ресурсів та платформ, що забезпечують обмін педагогічним досвідом, сприяють професійному зростанню та дозволяють підвищувати якість підготовки майбутніх учителів. Наголошено на важливості співпраці з міжнародними організаціями, упровадженні спільних навчальних програм, а також розширенні академічної мобільності як інструментів підвищення готовності педагогів до роботи в інклюзивному середовищі. Узагальнено, що вплив глобалізаційних процесів є багатовекторним і стимулює оновлення змісту, методів і форм професійної підготовки вчителів. Зроблено висновок, що поєднання міжнародного досвіду, сучасних освітніх технологій та гуманістичних цінностей сприятиме формуванню педагогів нового покоління, здатних ефективно забезпечувати інклюзивне навчання, відповідати на потреби різноманітної учнівської спільноти.
КОМПЕТЕНТНІСНИЙ ПІДХІД У ПІДГОТОВЦІ МАЙБУТНІХ УЧИТЕЛІВ ФІЗИКИ ДО ФОРМУВАННЯ АСТРОНОМІЧНИХ ЗНАНЬ УЧНІВ
У статті розглядається підготовка вчителів природничих дисциплін у контексті модернізації професійної діяльності, що передбачає формування їхньої компетентності та здатності ефективно діяти в умовах технологічних і суспільних змін. Особлива увага приділяється концепції астрономічної освіти, яка спрямована на засвоєння знань, розвиток культури, духовності та творчої індивідуальності. Запропоновано модель професійної компетентності вчителів астрономії закладів загальної середньої освіти та проаналізовано її структурні компоненти відповідно до компетентнісного підходу й сучасних вимог до викладацьких кадрів. Розглядається проблема інтеграції навчального матеріалу з фізики та астрономії у ході фахової підготовки майбутніх учителів фізики та астрономії.
ІННОВАЦІЙНІ ПІДХОДИ ДО ФОРМУВАННЯ ПРОФЕСІЙНОГО ЕТИКЕТУ СТУДЕНТІВ-ПРАВНИКІВ
У статті розкрито сутність і значення професійного етикету як складової фахової підготовки студентів-правників. Зазначено, що сучасні умови розвитку правової освіти потребують переорієнтації освітнього процесу на формування не лише правових знань і практичних навичок, а й високої культури професійної поведінки, моральних переконань і комунікативної компетентності. Акцентовано увагу на тому, що професійний етикет юриста виступає важливим чинником становлення його правової культури, іміджу та довіри до правничої професії. У дослідженні визначено інноваційні підходи до формування етичної компетентності студентів спеціальності «Право», серед яких: інтеграція елементів етичного тренінгу в навчальні дисципліни, використання технологій кейс-навчання, моделювання професійних ситуацій, ділові ігри, дебати та ситуаційні вправи. Окрему увагу приділено ролі викладача як наставника та носія професійних етичних цінностей. Визначено педагогічні умови ефективного формування професійного етикету, а саме: гуманістичну спрямованість освітнього процесу, партнерську взаємодію між викладачем і студентом, систематичність етичного виховання та зв’язок навчального процесу з майбутньою професійною діяльністю. Зроблено висновок, що впровадження інноваційних педагогічних технологій у підготовку студентів-правників забезпечує комплексний розвиток їхньої професійно-етичної культури, формує навички етичного спілкування, толерантності, відповідальності та дотримання правових і моральних норм у професійній діяльності.
ПРОФЕСІЙНА НЕОБХІДНІСТЬ ЧИ ОСОБИСТИЙ ВИКЛИК? АКТУАЛЬНІСТЬ ВИВЧЕННЯ АНГЛІЙСЬКОЇ МОВИ ПЕДАГОГАМИ ЗАКЛАДІВ ДОШКІЛЬНОЇ ОСВІТИ В КОНТЕКСТІ РЕАЛІЗАЦІЇ УКАЗУ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ 2026 РОКУ
У статті проаналізовано професійну необхідність та особистісні виклики, з якими стикаються педагоги закладів дошкільної освіти України у процесі опанування англійської мови в контексті впровадження Указу Президента України 2026 року. Розкрито нормативно-правові засади реформування мовної підготовки педагогів, висвітлено ключові положення державних документів і програм щодо запровадження англійської мови в дошкіллі. Проаналізовано сучасні наукові та медійні джерела, що стосуються особливостей навчання англійської мови дорослими. Подано результати емпіричного дослідження, проведеного серед вихователів ЗДО різних регіонів України, яке дозволило визначити рівень їхньої готовності, мотивації, труднощів та ставлення до майбутніх змін; обґрунтовано умови, що сприятимуть успішності реформ: забезпечення педагогів якісними ресурсами, методичною та організаційною підтримкою, створення можливостей для підвищення кваліфікації. Зроблено висновок, що вивчення англійської мови педагогами є водночас професійною вимогою та значущим особистісним викликом, який здатен трансформуватися у ресурс професійного зростання за належної системної підтримки.
РОЗВИТОК ПРОФЕСІЙНОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ МАЙБУТНІХ УЧИТЕЛІВ МИСТЕЦТВА У ПРОЦЕСІ ОВОЛОДІННЯ ЗАКОНОМІРНОСТЯМИ КОЛОРИТУ
Одним з важливих питань сучасної освіти є підготовка майбутніх фахівців мистецько-педагогічної сфери, які володіли б професійними компетентностями, спрямованими на реалізацію освітнього процесу зі здобувачами освіти різних вікових категорій. Компетентний педагог навчає не лише сприйняттю та розумінню творів мистецтва, а й практичним умінням створювати художні твори, опираючись на принципи реалістичного зображення. У статті розглянуто основні аспекти розвитку професійної компетентності майбутніх учителів мистецтва у процесі оволодіння закономірностями колориту. Нами досліджено, що оволодіння професійною майстерністю тісно пов’язано з оволодінням основами колориту, що надалі дасть більше можливостей для творчого зростання майбутнього вчителя мистецтва. Визначено основні поняття колористики: спектр, основні кольори, похідні кольори, хроматичні кольори, ахроматичні кольори, теплі та холодні кольори, контрастні кольори, колірний тон, світлотність та насиченість.
НАЦІОНАЛЬНО-ПАТРІОТИЧНА ПІДГОТОВКА ЗДОБУВАЧІВ ЗАКЛАДІВ ВИЩОЇ ОСВІТИ ЯК ЧИННИК ЗБЕРЕЖЕННЯ УКРАЇНСЬКОЇ ІДЕНТИЧНОСТІ В УМОВАХ БОРОТЬБИ ЗА СВОБОДУ
У статті розкрито актуальність національно-патріотичної підготовки здобувачів закладів вищої освіти як одного з ключових чинників збереження української національної ідентичності в умовах повномасштабної війни та гібридних загроз. Проаналізовано вплив воєнних, інформаційних і культурних викликів на процеси формування національної свідомості студентської молоді. Обґрунтовано роль закладів вищої освіти у формуванні цінностей свободи, громадянської відповідальності та національної гідності. Особливу увагу приділено потенціалу гуманітарних дисциплін, позааудиторної, волонтерської та громадянської діяльності, а також студентського самоврядування у практичній реалізації національно-патріотичної підготовки. Наголошено на доцільності комплексного та міждисциплінарного підходу до виховання національно свідомої молоді, здатної до активної участі в суспільному житті та розбудові Української держави.
ВПЛИВ СПОРТИВНО-ОЗДОРОВЧОЇ ДІЯЛЬНОСТІ З ЕЛЕМЕНТАМИ ФУТБОЛУ НА СТАН ЗДОРОВ’Я УЧНІВ ПОЧАТКОВЇ ШКОЛИ
У статті обґрунтовано значення спортивно-оздоровчої діяльності з елементами футболу в збереженні та зміцнення здоров’я учнів початкових класів. Обґрунтовується, актуальність проведення занять із футболу та навчання грі у футбол дітей початкової школи в позаурочній діяльності, зважаючи на їх обмежену рухову активність і систематичне статичне напруження, що негативно позначається на стані здоров’я. Акцентується, що завдяки заняттям з футболу суттєво покращується рівень фізичної підготовленості учнів початкової школи, рівень їх працездатності, стан фізичного розвитку та соматичного здоров’я. Як дієвий чинник покращення рівня психофізичного розвитку молодших школярів розглянуто використання вчителем фізичної культури спеціальних методик диференційованого навчання ігрових дій у футболі та авторських інновацій українських фахівців у галузі методики фізичної культури.